v tisku

Byt pro bratra šéfa bytové komise?

(HRANICE) "Jestli se chcete zajímat, co děje v Hranicích "pod stolem", můžu vám dát tip", napsala Hana Horynová úvodem e-mailu, v němž pak vylíčila, jak vracela městu Hranice obecní byt.

"Přestože jsem se s městem spojila už v polovině prosince, řekli mi, že o pořadí rozhodne bytová komise až 31. ledna 2002", podivila se paní Horynová při schůzce, kterou jsme si dali v Praze a dodala, že "v tlačenici rozvedených s dítětem vyhrál svobodný mladík David Hercik", kterému byt na Struhlovsku č.1536 předala 2. února tohoto roku.

Spíš než prodleva mezi možným uvolněním bytu a zasedáním bytové komise mě zaujala informace o tom, kdo byt získal - David Hercik je totiž bratrem Marcela Hercika, zastupitele za ČSSD a zároveň předsedy bytové komise (!). Nejprve jsem kontaktoval Davida Hercika (24 let) a ten mi řekl, že jeho bratr Marcel si v roce 1996 zažádal o přidělení obecního bytu, když o dva roky později získal družstevní byt, byla žádost převedena na Davida. A ten v roce 2001 konečně vstoupil na "jmenný seznam uchazečů o byt". "Řada na mě přišla už někdy v září či říjnu, ale tehdy dostal ze sociálních důvodů přednost někdo jiný. Kdyby mě Marcel chtěl nějak zvýhodnit, tak jedině tak, že bych byt získal už tehdy," řekl David.

Je možné převést žádost?

V líčení vás možná překvapilo, že je možné převést žádost na někoho z příbuzenstva. "Ano, je to možné. Vycházíme z toho, že obecní byty lze převádět na nejbližší příbuzné a umožňujeme to i u žádostí," řekla mi k tomu Simona Sabová z odboru správy majetku MěÚ. Telefonicky jsem zjistil, že v Přerově ani v Lipníku něco takového možné není, v Přerově je to dáno přímo směrnicí Rady města, která říká, že "žádost je nepřevoditelná".

Žádost se po zhruba čtyř či pěti letech dostane na "jmenný seznam", doplněný o nejnaléhavější sociální případy (o jejich dodatečném zařazení rozhoduje Rada města), o přidělení bytu pak rozhoduje bytová komise, která je vázána "jmenným seznamem", ale nikoli umístěním žadatele na něm - "kdyby se přiděloval byt automaticky podle pořadníku, tak by třeba tříčlenná rodina dostala garsonku. Je třeba posuzovat žádost z několika hledisek, ne jen podle umístění v pořadníku," říká k tomu S. Sabová.

Jak to tedy bylo?

31. ledna tedy rozhodovala bytová komise ve složení: Marcel Hercik (předseda), Karel Rabinský, Pavel Vývoda, Zdislava Slezáková, Josef Bednařík (nepřítomni byli Josef Oplatek a Tomáš Freiberger) a podle sdělení paní Sabové všichni s přidělením bytu panu Davidu Hercikovi souhlasili.

Při procházení "jmenného seznamu" jsem narazil na několik případů, kdy žadatel požadoval byt stejné velikosti (1+1) a žádost měl podánu i o dva roky dříve než pan Hercík. U několika jmen mi S. Sabová vysvětlila, že žadatel je momentálně v situaci, která udělení bytu po paní Horynové neumožňuje: nemá dostatek prostředků na kauci (tj. 6 měsíčních záloh nájemného), zakládá rodinu, takže byt 1+1 by nebyl vyhovující atd. U několika případů ovšem S. Sabová žádný takový důvod neuvedla: "v těchto případech nevím, ale za tu dobu, co tu pracuji, se byty přidělovaly vždycky férově, nikdo si nikdy nestěžoval." Já na to: "ale když srovnám dostupné údaje, tak je mi divné, že někdo se žádostí z roku 1996 dostane přednost před někým, kdo si zažádal už v roce 1994. A Vy mi říkáte: "já nevím proč komise takhle rozhodla" a přitom toho o jednotlivých případech víte nejvíc."

Zajímavý je navíc údaj o rozměrech bytu: pro bytovou komisi se jednalo o byt 1+1, paní Horynová uvádí, že její bývalý byt je 2+kk s celkovou rozlohou 48 m2 (obytná plocha 33 m2) a dodává: "je to krásný byt, ve stejných bytech v tomhle domě bydlí běžně tři lidé.“

Co na to říkáte?

Předchozí text jsem zaslal několika zúčastněným osobám s prosbou o komentář.

David Hercik: „Byt je ale opravdu veden jako 1+1, nikoli 2+kk.“

Karel Rabinský: „Na schůze bytové komise chodím poctivě, ale tentokrát jsem přišel o něco později, takže jsem u projednávání tohoto případu nebyl. Kdybych tam byl, určitě bych se o to podrobně zajímal, protože takové to „jánabráchu“ mi u zastupitelů hodně vadí. Na druhou stranu ale můžu říct, že členové bytové komise opravdu nemají zájem někoho protežovat.“

Pavel Vývoda: „Hercik byl uveden na jmenném seznamu a v dané situaci komise uznala, že by byt mohl dostat. Nebyl tím zvýhodněn vůči ostatním, aspoň já jsem o tom přesvědčen. Osobně také nic nevím o „tlačenici rozvedených s dítětem“? Je jasné, že pozornost vyvolá už jen to, že byt dostal bratr předsedy bytové komise, ale zase to nemůžeme udělat tak, že David Hercik byt nedostane jenom proto, že jeho bratr v té funkci je. Jiná věc je ta možnost přepisovat žádosti na příbuzné, to se mi nelíbí.“

Marcel Hercik: „Já jsem se hlasování zdržel, stejně jako když se v zastupitelstvu rozhodovalo o prodejích garážových pozemků a já se o jeden ucházel. V případě udělení bytu Davidovi jsem připravený nést „politickou odpovědnost“, vím ale, že jsem bratra nijak nezvýhodnil.“

Co říct závěrem?

Jak čtete, výsledek článku není vůbec jednoznačný. A ani být nemůže, to bych musel sám posuzovat konkrétní žádosti, a nakonec vždycky bude stát názor proti názoru. Bylo by snadné křičet „zastupitel zneužil svou funkci“, ale jistý si tím nejsem. A víc s tím udělat nemůžu.

Jiří J. K. Nebeský (Příjemný úder)